– Den første piloten vil forhåpentligvis stå klar i 2024. Men selve transporten av CO2 fra Borg Havn må trolig vente til 2025, sier havnedirektør Tore Lundestad, som også er daglig leder i Borg CO2 Terminal AS.
Sistnevnte selskap skal utvikle og drifte terminalen på Fredrikstad-havnen, hvor CO2 skal samles og transporteres videre til Øygarden på Vestlandet, hvor den deretter blir injisert og permanent lagret i et reservoar 2600 meter under havbunnen i Nordsjøen.
Løsning for alle
- CO2-fangst og lagring – ofte kalt CCS – har vært brukt helt siden 1980-tallet, blant annet på oljefeltene Sleipner og Snøhvit. Verdens første fullskala-anlegg for CO2-fangst fra kullkraft ble åpnet i Canada i 2014.
- CO2-fangst i industrien går ut på å skille ut CO2 fra røykgassen i f.eks. en fabrikk før den når pipa. Dette gjøres ved kjemiske prosesser.
- For å transportere CO2-gassen, blir den satt under stort trykk, noe som forvandler gassen til flytende væske. Denne væsken kan transporteres enten til en terminal eller direkte til et reservoar under havet.
- Prosjektene i Fredrikstad, Oslo og Brevik baserer seg på å transportere CO2-en i flytende form, først i rør eller tankbil og deretter på spesialtilpassede skip til en mottakssentral i Øygarden på Vestlandet. Derfra vil den pumpes i rør til bunnen av Nordsjøen. Sentralen på Vestlandet vil ha kapasitet til å håndtere 1,5 millioner tonn CO2 årlig fra 2024, og kan senere øke kapasiteten til 5 millioner tonn.
Slik fungerer CO2-fangst og lagring
Tidsskjemaet innebærer at Norges to andre prosjekter for fangst og lagring av CO2, Klemetsrud i Oslo og Norcem i Brevik, ligger litt foran i løypa.
Men terminalen i Fredrikstad vil gi noe de to andre prosjektene ikke gjør:
Mens prosjektene i Oslo og Brevik kun vil håndtere CO2-en fra én kilde, blir Borg CO2 Terminal bygd for å håndtere CO2 fra flere fangstanlegg.
Vi tar en del innovative kostnader.
Allerede med dagens partnere vil terminalen ta imot CO2 fra fire kilder. Senere kan dette antallet øke.
– Vi lager en løsning som blir en hub for CO2-fangststedene. Det er jo helt urealistisk at hvert fangststed skal ha sin egen terminal. Svært mange bedrifter ligger tross alt ikke ved en havn engang. I tillegg krever en terminal store investeringer, forklarer prosjektleder for terminalen, Tore Auensen.
– Flere bedrifter i Østfold vil lage småskalaanlegg for CO2-fangst. Da er de avhengige av en terminal, legger Lundestad til.
![](http://vekstifredrikstad.no/wp-content/uploads/sites/2/2018/10/Tore-Lundestad-05-1110x740.jpg)
Ser på innovative løsninger
Tre år etter etableringen har CO2-prosjektet i Fredrikstad kommet langt. Private samarbeidspartnere er på plass, beslutningen om å bygge er tatt, og selskapet er i forhandling med Northern Lights om videre transport og lagring.
Likevel er mange detaljer fortsatt ikke på plass.
– Spørsmålet vi stiller oss nå, er om vi sammen med samarbeidspartnerne kan etablere en mer innovativ terminal som blant annet er mer energiøkonomisk enn de tradisjonelle terminalene, sier Tore Auensen.
![](http://vekstifredrikstad.no/wp-content/uploads/sites/2/2022/09/janjo_20220916_3775-214x300.jpg)
Flere bedrifter i Østfold vil lage småskalaanlegg for CO2-fangst. Da er de avhengige av en terminal.
På Borg Havn ligger det flere andre terminaler, blant annet for LNG (flytende naturgass). Dette gir anlegget i Fredrikstad et stort potensial for synergieffekter.
– CO2-en må kjøles ned til -27 grader når den trykksettes. LNG-terminalen holder hele -160 grader. Det gjør at vi trolig kan «stjele» spillkulde derfra til å kjøle ned CO2. Vi har også både damp, fjernvarme og en rekke industribedrifter i nærheten. Vi ser derfor på mange mulige synergier, forklarer Auensen.
Tore Lundestad medgir at det enkleste ville ha vært å lage en «standard» terminal uten å se på slike muligheter, men at de da kan miste synergier både som er positive på miljøsiden og økonomien i prosjektet.
– Vi tar en del innovative kostnader. Derfor har vi søkt det nasjonale forskningsprogrammet for CCS-løsninger, CLIMIT, om midler. De første anleggene som bygges, vil jo bane vei for dem som kommer senere, sier han.
![Tore Auiensen i Borg CO2 Terminal](http://vekstifredrikstad.no/wp-content/uploads/sites/2/2022/09/janjo_20220916_3794.jpg)
Vil være selvfinansierende
CO2 fangst anlegget i Fredrikstad er første fase i Borg CO2 sin utbygging og vil omfatte et fullskala anlegg knyttet til bedriftene Frevar og Kvitebjørn. I første fase er det snakk om ca. 120.000 tonn flytende CO2 som vil kunne øke opp mot 600.000 tonn CO2 i året når hele klyngen er bygd ut. Anleggene i Oslo og Brevik vil fange rundt 400.000 tonn hver.
Når hele klyngen er utbygd, vil CO2-fangst og -transport skape mellom 30 og 50 direkte og rundt 200 indirekte arbeidsplasser i regionen.
Økonomien i oppstartsprosjekter som dette er krevende. Derfor søkes det om tilskudd fra offentlige programmer. som sammen med ekstern finansiering utgjør finansieringspakken for gjennomføringen.
– I dag er kvoteprisen for å slippe ut CO2 nærmere 1000 kroner per tonn som skal videre opp mot 2000 kroner pr tonn. Etter hvert vil anleggene bli selvfinansierende, sier Tore Lundestad.